Pille Vals, RBE keskkonnaekspert
Kliima on alati olnud muutuses. Küsimus on – kas ja kuidas suudame me muutusi ennustada ning kuidas oleme nendeks valmis?
Kliimamuutuse trendid ennustavad lumekatte vähenemist, temperatuuri tõusu ja veehulga suurenemist, mis muudaks progresseeruvalt üleujutuste põhjuseid (tormid lume sulamise asemel) ja hooajalisust (aastaringselt kevadperioodi asemel). Tormid võivad olla sagedased talvel ja esineda ka suvel. Kliimaprognoosid näitavad tulevikus ägedamate paduvihmade ja tulvade tõenäosust. Äärmuslik sademete hulk võib suureneda kuni 4 korda talvel ja üle 1,5 korra suvel.
![](https://www.rbestonia.ee/wp-content/uploads/2024/08/norway-rain-1024x768.webp)
Rail Baltica planeerimisprotsessi käigus hinnati projekti kliimamuutustega kohanemist; muu hulgas hinnati üleujutuste ja paduvihmadega seotud riske keskmiseks.
Üleujutuste tagajärjeks võivad olla:
- vooluveekogude ja valingvihmade poolt tingitud raudtee ja mulde üleujutused, mis viivad ebastabiilsusega seotud probleemideni nõlvadel, tunnelites ja madalamatel aladel kus on ebasoodsad äravoolu- ja drenaažitingimused (sh truubid).
- ristuvate jõgede, ojade ja kraavide üleujutustega seotud kahjustused sillakonstruktsioonidele ja muldele.
- juurdepääsuteede või tee infrastruktuuri kahjustused ja võimalikud juurdepääsupiirangud jaamadele, raudteele ja alajaamadele.
Kuidas on aga Rail Baltica planeerimisprotsessis arvestatud sademete hulga muutustega?
Raudtee mulde ja sademeveedrenaaži elueaks on kavandatud 100 aastat. Projekteerimise käigus analüüsiti olemasolevate kraavide seisundit (sh puhastamisvajadust) ning maaparandussüsteemide eesvoolude suutlikkust vee kogust (jätkuvalt) vastu võtta. Sademevee äravoolu süsteem projekteeriti nii, et see suudaks hakkama saada keskmisest tugevamate vihmadega. Süsteemi töökindlust kontrolliti ka väga tugevate vihmade korral, et see suudaks koguda ka erakordselt suure koguse vihmavett.
Projektlahenduses nähakse ette veevoolu jätkuvuse tagamiseks sobiva suurusega truubid, kraavid, viibetiigid jms, mis tagavad veerežiimi säilimise piirkonnas ning maaparandussüsteemide toimimise. Projekteeritavad truubid ja kraavid on arvestatud tagamaks vee läbipääsu ka ekstreemsetel looduslikel tingimustel ja suuremate vooluhulkade korral.